ארתור גרין
מנהיג קונסרבטיבי
(הופנה מהדף אברהם יצחק גרין)
ארתור (אברהם יצחק) גרין (נולד ב־1941) הוא רב יהודי־אמריקאי ופרופסור למדעי היהדות.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ed/%D7%90%D7%A8%D7%AA%D7%95%D7%A8_%D7%92%D7%A8%D7%99%D7%9F.jpg/210px-%D7%90%D7%A8%D7%AA%D7%95%D7%A8_%D7%92%D7%A8%D7%99%D7%9F.jpg)
אמרותיו
עריכה- "אין קדושה בלא מנוחה. אנו זקוקים למרווח של המנוחה כדי שנוכל לתפוס את הקדושה."
- "אלוהים הוא מציאות, וצריך ללמוד כיצד להיפתח למציאות הזו. אני משוחח לפעמים עם אנשים שמוכנים לפתוח את הלב, והם מספרים שפעם הם חוו איזו חוויה עילאית – בלידת בנם או בתם, בעמידה על הר גבוה או מול השקיעה. הרבה מאוד אנשים יכולים להעיד על רגעים כאלה, אבל הם לא יודעים כיצד להכניס את הרגעים האלה, את החוויה, אל תוך מסלול החיים."
- "קצב החיים משתנה בצורה מסחררת בעקבות החידושים הטכנולוגיים. אנו נקראים לייצר ולהגיב בקצב שהדורות הקודמים לא יכלו בכלל לדמיין. אנו חיים בעידן שבו שבת, הזכות לשבות ממלאכה, חשובה יותר מתמיד. היא אולי החלק המשמעותי ביותר בחוכמה היהודית שעלינו לשתף בו את העולם."
- "חשוב להזכיר שהתורה לא מגדירה מהו איסור המלאכה בשבת. רק שתי מלאכות נאסרו במפורש: איסוף עצים והדלקת אש. העובדה הזו מלמדת על התקופה שבה התורה נכתבה."
בעל הייסורים (1981)
עריכה- "ברבים מסיפורי החסידים מודגשת העובדה, שלא תוכן דבריו של הצדיק אלא בעיקר אורח חייו ועוצמת אישיותו הם שגרמו שינהרו אחריו."
- "החסיד ביקש לו רב שיש בכוחו להוליכו אל שורשי נפשו ולגלות בו את ניצוצות האור שרק הוא יכול להעלות."
- "דמותו של ר' נחמן ממלאת זה זמן רב תפקיד חשוב בניסיונותיהם של הוגים בני זמננו להתקרב אל עולם החסידות."
- "חסידות ברסלב הייתה אולי מלכתחילה קבוצה של עלית בעולם החסידות, והעובדה שלא הייתה משועבדת לשושלת של צדיקים אפשר שהצילה אותה למעשה מניסיונות של אכזבה וירידה, הבאים בהכרח בעקבותיהם של אי־אלה מצאצאיהם של הצדיקים הראשונים."
- "כתבי ר' נחמן עצמו, הדרושים כסיפורים, הם מקורות חיוניים בהחלט לביוגרפיה של מחברם, ובייחוד להבנת חייו הפנימיים."
לשם ייחוד (2023)
עריכהדף ציטוטים מורחב – לשם ייחוד |
- "תכלית התפילה העיקרית היא אימון בפתיחת הלב, לא הציפייה למענה ממשי מאל השומע תפילה ולכן משנה את רצונו."
- "דתות המזרח לא העמידו את כל עולמן על אל פרסונלי אחד, בורא עליון שיצר עולם ומלואו. הן נטו להבחין בין 'האחד' או 'האחדות' לבין האלים. הם הכילו מנעד רחב של גישות לאחדות הקיום או לרוח האחדות של הישות."